Психоемоційний стан мешканців радіоактивно забруднених територій України, народжених до і після аварії на Чорнобильській атомній електростанції (Довкілля та здоров'я, 2022)
Мета дослідження. Визначення ставлення мешканців радіаційно забруднених територій, народжених до і після аварії на ЧАЕС, до стану свого здоров’я, соціальних та екологічних факторів зовнішнього середовища.Матеріали та методи. Аналіз психоемоційного стану мешканців радіаційно забруднених територій (РЗТ) віком до 18 років на дату аварії на ЧАЕС та народжених у післяаварійний період з 1987 по 1997 роки, проводився під час їхнього медичного обстеження за програмою клініко-епідеміологічного реєстру для дорослих (КЕР) в 1992–2016 рр. методом анкетування. Серед досліджуваних – 1534 мешканці, народжені до аварії, та 1010 осіб, народжених після аварії.Результати дослідження. В результаті анкетування, більшість (75,75%) респондентів-мешканців РЗТ, які народилися до аварії на ЧАЕС, відповіли, що вже мали захворювання до аварії на ЧАЕС. У післяаварійний період 81,01% опитуваних цієї групи вказали на погіршення та різке погіршення здоров’я. Майже половина респондентів (40,86 %) пов’язували втрату свого здоров’я з впливом негативних факторів, з них 26,78% зазначили погіршення стану здоров’я через соціально-побутові та професійні фактори, і тільки 14,08% – через аварію на ЧАЕС. Значна кількість опитуваних (39,43%) вказували на «інші фактори» або відповіли «не знаю». Проживання на радіоактивно забруднених територіях, як чинника розвитку тривожності, емоційної напруженості, погіршення свого стану здоров’я, рідних, дітей, онуків в теперішній час та у майбутньому, вважали лише 24,57% респондентів. Частина мешканців (21,99%) не пов’язували погіршення свого здоров’я з проживанням на РЗТ. Дієвими заходами, які можуть сприяти покращенню психосоматичного здоров’я, 44,45% мешканців, народжених до аварії, вважали регулярне стаціонарне, санаторно-курортне лікування, дієтичне харчування, лікувальну фізкультуру.Більшість мешканців, народжених після аварії (62,64%), оцінили свій стан здоров’я на «відмінно» та «добре». Частина респондентів (33,59%) вказували на задовільний стан здоров’я, незначна частка (3,79 %) – на погане здоров’я (проти 60,10 % та 26,86% відповідно серед народжених до аварії). Більша половина народжених після аварії зазначила, що проживання на РЗТ не впливає на їхній стан здоров’я. Серед соціальних заходів, які можуть запобігти погіршенню стану здоров’я та розвитку захворювань, половина опитаних (49,9%) відзначили тривалий відпочинок і заняття спортом.Майже половина мешканців в обох групах не знали або вказували на інші медико-соціальні заходи для відновлення та збереження свого здоров’я.Аналіз результатів соціально-психологічного опитування мешканців РЗТ показав, що психоемоційний стан, народжених до аварії на ЧАЕС, у після аварійний період був значно гірший, а саме погане самопочуття, підвищення тривожності, нервова напруженість порівняно з народженими після аварії.Висновки.1) Дані анкетування психоемоційного стану мешканців РЗТ, народжених до аварії на ЧАЕС, свідчать про підвищення у них тривоги та напруженості порівняно з народженими після аварії.2) Необізнаність мешканців РЗТ щодо негативного впливу довготривалого іонізуючого випромінювання, навіть у малих дозах, на стан здоров’я призводить до неадекватного оцінювання загроз та ігнорування правил поведінки та проживання в цій місцевості. Це свідчить про недоліки в просвітницькій роботі серед постраждалих.
Keywords: мешканці радіаційно забруднених територій; стан здоров’я; психоемоційний стан