(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2015)
Мета роботи: визначення характеру змін вмісту оксиду азоту і його метаболітів в крові в залежності від концентрації свинцю в крові у електромонтерів. Матеріали та методи. Аналіз результатів моніторингу за показником концентрації свинцю в крові 146 електромонтерів ПАТ "Кабельні мережі "по ремонту та монтажу кабельних мереж показав, що концентрація ксенобиотика в крові визначалася в межах (1,34-2,31) мкмоль / л, при цьому у 51 працівника (35%) він перевищував верхню межу допустимих значень (1,93 мкмоль / л), що відносило їх до небезпечних рівнів для здоров’я працівників. У клінічній картині робочих преважали симптоми неврастенічного і астеновегетативного синдромів. Саме ці особи склали I групу. У 95 з них (65%) вміст свинцю в крові перебував на допустимому рівні (0,96-1,93) мкмоль / л, що, за даними І.М. Трахтенберга зі співавторами (1999), вказує на наявність металу в організмі. З урахуванням особливостей клінічних проявів астеновегетативного і неврастенічного синдромів працівники з допустимим вмістом свинцю були розділені на дві групи: ІІ групу склали 46 осіб з клінічною симптоматикою вираженого астеновегетативного синдрому; ІІІ групу - 49 працівників, в клінічній картині яких спостерігалися окремі симптоми астенічного синдрому. концентрація свинцю в крові працівників І групи склала (2,12 ± 0,012) мкмоль / л, II групи - (1,92 ± 0,013) мкмоль / л, III групи - (1,72 ± 0,028) мкмоль / л. В кожній групі обстежених рівень свинцю в крові достовірно відрізнявся між собою (p нітрозотіолів (NO2ˉ/NO3 +) і дінітрозільних комплексів заліза (RS ˉ)2Fe + (NO +)2). рекомендовано визначення змісту нітритів> нітратів ((NO2ˉ/NO3 +) І його стабільних метаболітів (S> нітрозотіолів (RSˉ -NO +) і дінітрозільних комплексів заліза ((RS ˉ)2Fe + (NO +)2) в сироватці крові в якості маркерів ранньої діагностики ендотеліальної дисфункції при інтоксикації свинцем.