(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2016)
Мета роботи: оцінити вплив факторів режиму дня на показники розумової працездатності у дітей старшого дошкільного віку. Матеріали і методи: вивчення розумової працездатності дітей старшого дошкільного віку проводили на основі модифікації корректурной методики Антропова М.В. з використанням таблиць з малюнками. За методикою Керна-Ирасека визначали мотиваційну готовність дитини до систематичного навчання в школі. Динамічний тремор як показник нервово-психічної напруги і, в деякій мірі, готовність руки до письма вивчали за методикою «Доріжки» (по Л.А. Венгеру). Нами розроблена спеціальна анкета для батьків, що складається з питань, що стосуються тривалості перебування дитини в дошкільних освітніх установах (ДОУ), а також режиму дня: тривалості прогулянок у вільний час, тривалості екранного часу (комп’ютерних ігор; перегляду телевізійних програм), тривалості сну. Висновки. Встановлено, що 51,4% дітей старшого дошкільного віку на свіжому повітрі знаходяться менше 1,5 годин, 83,0% переглядають телепередачі довше 30 хв., 41,5% грають в комп’ютерні ігри, а дефіцит сну мають 50,0% дітей . Таким чином, наведені вище результати наукових досліджень свідчать про те, що правильний, відповідний віковим можливостям дитини режим дня зміцнює здоров’я, забезпечує високу працездатність, успішне здійснення різноманітної діяльності, попереджає перевтому. У той же час серйозні порушення розпорядку дня (скорочення прогулянок на свіжому повітрі, денного сну, самостійної ігрової діяльності, оздоровчих заходів) призводять до зниження розумової працездатності.