(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2017)
Мета роботи - визначення можливих механізмів впливу пріоритетних канцерогенних металів атмосферних забруднень (хром, нікель, кадмій, свинець) на формування захворюваності населення на рак щитовидної залози. Методи. Використаний метод теоретичного аналізу (узагальнення, синтез, абстрагування) літературних і власних даних, що стосуються особливостей біоеффектов канцерогенних металів і закономірностей їх прояву. Результати проведеного аналізу дозволяють припустити, що досліджувані канцерогенні метали при хронічному комбінованому надходженні в організм, викликаючи численні ефекти на різних рівнях (молекулярному, біохімічному, органному, системному), можуть впливати на формування захворюваності населення на рак щитовидної залози двома шляхами: 1 – шляхом індукції прямих і непрямих (оксидативних) пошкоджень ДНК і епігенетичних порушень в незмінних тиреоцитах з подальшим розвитком нестабільності генома, виникненням мутацій, раку; 2 – шляхом індукції аналогічних пошкоджень в попередньо викликаних вузлових утвореннях (струмогенний ефект), проліферуючі клітини яких представляють чутливий морфологічний субстрат для їх виникнення. Тривале існування комплексу цих змін на фоні порушень функцій імунної системи, притаманних будь-яким металам, може сприяти зростанню ризику і прискоренню розвитку злоякісних пухлин щитовидної залози серед населення.