(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2018)
За рівнем смертності від зовнішніх причин Україна більш ніж в два рази випереджає країни Європейського союзу. Роль зовнішніх причин в нашій державі недооцінюється і недостатньо враховується при визначенні пріоритетів політики, спрямованої на зниження смертності та збільшення тривалості життя. Мета дослідження полягала у визначенні демографічних і соціально-економічних втрат держави через зовнішні причини смерті (МКБ-10: V01-Y98), в тому числі і по їх окремим нозологіями (МКБ-10: Х45, V01-V99, Х60- Х84). Матеріали та методи. Як джерела первинної інформації використані дані системи національних рахунків, форм державної статистичної звітності: ф. З-8 «Розподіл померлих за статтю, віковими групами та причин смерті» і ф. А-1 - «Загальні підсумки природного руху» і міністерства фінансів про значення облікової ставки НБУ. Результати. Відповідно до класичної структурі смертності, зовнішні причини посідають третє рангове місце після хвороб системи кровообігу та новоутворень, в той час як за показником ПГПЖ - друга, при цьому їх питома вага збільшилася в 3,7 рази. Останнє обумовлено тим, що середній вік померлих від зовнішніх причин у 1,9 рази менше, ніж у тих, хто помер від хвороб системи кровообігу. Серед всіх зовнішніх причин смерті особливу увагу слід приділити ДТП, випадковим отруєнням і дії алкоголю, суїцидів: їх питома вага серед зовнішніх причин становить ≈ 50%. При аналізі та оцінці структурних зрушень в класі зовнішніх причин виявлено збільшення питомої ваги суїцидів, як у жіночого (на 42,2 ± 1,2%), так і в чоловічого (на 37,1 ± 0,8%) населення за 2009 - 2016 рр. Проведене ранжування областей держави за величиною відносного ризику визначило території підвищеного ризику як за всіма зовнішніми причинами смерті, так і по окремим нозологіями (ДТП, суїциди, випадкові отруєння та дія алкоголю). Зниження ризику смерті від цих причин до середньо державного, зберегло б життя близько 7 тис. Чоловік, при цьому тільки за 2015 - 2016 рр. упущена вигода держави перевищила б 14 млрд. грн.