(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2019)
Мета : гармонізація методу аналізу та оцінки захворюваності, пов’язаної з умовами праці, з міжнародними стандартами. Матеріали та методи. В дослідженнях використовувались гігієнічні, епідеміологічні та математично-статистичні методи. Основну групу представляли 19 033 робітники 8-ми провідних гірничо-металургійних підприємств. Контрольна група – 6270 осіб, які в процесі своєї трудової діяльності не зазнають впливу шкідливих виробничих факторів. Дослідження випадків тимчасової непрацездатності проводилось на основі аналізу лікарняних листів та Звіту про причини тимчасової непрацездатності (форма TN-23) за 5 років (2010-2014). Результати. Запропоновано підхід до оцінки ризику захворюваності з тимчасовою втратою працездатності (ТВП), який, на відміну від існуючого, дозволяє не тільки оцінити рівень захворюваності, але й виявити причини її зміни та дати кількісну оцінку факторам, які на неї впливають: виробничі шкідливі фактори, медичне обслуговування, якість професійного відбору тощо. Кількісна кореляція між цими факторами є міцною основою для розробки профілактичних заходів, які дозволяють знизити рівень професійної патології на 7-15 % та зберегти для держави та підприємств від 7 до 40 років трудових втрат. Встановлено, що ризик розвитку загальних захворювань є вищим, ніж у контрольній групі: для підземного видобування залізної руди (R1=0,127), для відкритого видобування залізної руди (R1=0,173) та для металургійного виробництва (R1=0,161), а відношення шансів захворіти на професійне захворювання (OR) становить 0,0516, 0,041 та 0,0061 відповідно. Працівники основних професій мають високий відносний ризик (RR) розвитку захворюваності з ТВП, який коливається від 9,5 до 52,1. Етіологічна частка професійних факторів у розвитку захворювань з ТВП становить 94,7–98,1 %, що вказує на високий ступінь зв’язку захворюваності з умовами праці та дуже високу професійну обумовленість ризику розвитку захворювань з ТВП на виробництві. Висновки. Отримані показники захворюваності, розраховані на основі аналізу частоти тимчасової непрацездатності, необхідні для оцінки ризику розвитку професійної та професійно обумовленої патології, тоді як інтегральні показники, які враховують частоту захворювань та ступінь важкості наслідків, мають вирішальне значення.