(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2019)
Мета дослідження: Вивчення структури непухлинних захворювань нащадків першого покоління, жителів радіаційно-забруднених територій, 1987 – 1999 років народження. Матеріали та методи. Джерелом інформації слугувала база даних Державного реєстру України (ДРУ) постраждалих у результаті аварії на ЧАЕС від іонізуючого випромінювання. Базова когорта становила 15 174нащадків, з них - 7 681 чоловік, 7 493 жінки. Залежно від дати народження після аварії було сформовано чотири групи дослідження з віковим інтервалом 0-3 роки: перша –– 01.03.1987-28.02.1990, друга –– 01.03.1990 - 28.02.1993, третя – 01.03.1993 - 28.02.1996, четверта – 01.03.1996 - 28.02.1999. Період епідеміологічного дослідження становив 18 років від дати народження нащадків. Вивчалась структура непухлинних захворювань. Розрахунки показника проводився з використанням пакета програм «MicrosoftOfficeExсel-2013». Результати. Вперше, в результаті проведеного епідеміологічного дослідження показано особливості змін у структурі непухлинних захворювань у нащадків першого покоління залежно від дати народження після аварії. Основну роль у зміні структури відіграли хвороби органів дихання, травлення та ендокринної системи, які становили більшу частину всіх захворювань –75%. При цьому, у дітей чоловічої статі переважають захворювання органів дихання, у жіночої – ендокринна патологія та хвороби органів травлення. Виявлено залежність розвитку непухлинних захворювань від часу аварії на ЧАЕС та дати народження нащадків. Доля хвороб органів дихання, розладів психіки та поведінки, а також вроджених аномалій та вад розвитку збільшується в 2 рази у дітей, народжених через 10-12 років після аварії у порівнянні з дітьми, які народилися в перші роки після аварії. В той же час, спостерігається зменшення питомої ваги хвороб ендокринної системи та травлення залежно від років народження дітей після Чернобильської катастрофи. Висновки: Виявлено залежність розвитку непухлинних захворювань за дослідженими класами захворювань у нащадків першого покоління жителів радіаційоно-забруднених територій від років народження після аварії на ЧАЕС. Отримані результати епідеміологічного аналізу є попередніми і потребують подальших поглиблених досліджень.