(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2020)
Назва статті: Персоніфікована медицина як основа профілактики професійних захворювань Мета. Узагальнення результатів опублікованих наукових робіт, що стосуються розвитку основних напрямків персоніфікованої медицини в практиці охорони здоров’я, включаючи медицину праці; визначення пріоритетних питань, які диктують необхідність подальшого вивчення. Матеріали та методи. Проведено аналіз даних літератури щодо використання персоналізованої медицини для профілактики професійних захворювань. Результати. Встановлено, що персоніфікована медицина - відносно новий перспективний напрямок подальшого розвитку медичної науки, основним завданням якої є створення оптимальної моделі системи охорони здоров’я з метою збереження здоров’я працездатного населення. На сучасному етапі розвитку науково-технічного прогресу вирішальне значення в реалізації основних принципів персоніфікованої медицини (прогностичний, персоніфікований, профілактичний і партнерський) як системи інтегративного моделювання, відводиться розробці інформаційного забезпечення та молекулярно-генетичних методів вивчення здоров’я населення з метою раннього виявлення, профілактики та лікування захворювань. Висновки. Незважаючи на перспективність застосування концепції персоніфікованої медицини в системі охорони здоров’я, вітчизняна інформаційно-організаційна, нормативно-правова (в ряді випадків -медична) база істотно відстає від потреб сучасності, що ускладнює впровадження цього напрямку в практику. Проте, у вітчизняній медицині праці за багато років наукового пошуку сформувалася фундаментальна основа для подальшого розвитку персоніфікованого підходу для попередження порушень здоров’я працюючих. Вже сьогодні певні успіхи спостерігаються в галузі пошуку біомаркерів ранньої діагностики та профілактики формування хронічної професійної та виробничо-обумовленої патології, обґрунтовано створення Реєстру професійних захворювань України, удосконалюється методологія оцінки та управління професійним ризиком, зокрема, кількісна оцінка потенційної та реальної небезпеки впливу шкідливих виробничих факторів, що є основою реальної профілактики професійної патології в рамках індивідуального підходу до пацієнта. З урахуванням реалій сьогодення вирішення проблеми збереження здоров’я працюючих вимагає комплексного підходу із залученням фахівців різного профілю - гігієністів, профпатологів, медичних генетиків, фахівців у галузі інформаційних технологій, організаторів охорони здоров’я.