(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2025)
Мета. Узагальнити наукові підходи до первинної, вторинної та третинної профілактики метаболічного синдрому в умовах війни та надзвичайних ситуацій. Матеріали і методи. Проведено наративний огляд публікацій, що стосуються змін у факторах ризику, доступності медичної допомоги та ефективності профілактики метаболічного синдрому (МС) у воєнний час. Аналіз охоплює джерела ВООЗ, IDF, ADA, AACE, NICE, матеріали з відкритих баз даних, а також дані авторів. Результати. Порівняння всіх рівнів профілактики МС у мирний час та під час надзвичайних ситуацій засвідчило, що війна призводить до зниження доступності медичної допомоги, зростання психоемоційного навантаження, погіршення харчування та зменшення фізичної активності. Це ускладнює реалізацію як первинної профілактики, так і лікування на етапах вторинної та третинної профілактики. Такі зміни сприяють підвищенню ризику розвитку МС та ускладнюють перебіг його складових — артеріальної гіпертензії, нсулінорезистентності/цукрового діабету, дисліпідемії. Разом із тим, впровадження телемедицини, мобільних медичних бригад та спрощених алгоритмів скринінгу частково компенсує ці виклики. За результатами огляду сформовано рекомендації щодо системної профілактики МС в умовах надзвичайних ситуацій. Висновки. Метаболічний синдром є складним клініко-біохімічним захворюванням із високим ризиком ускладнень. Його профілактика в умовах війни та надзвичайних ситуацій вимагає багаторівневого, системного підходу з урахуванням патогенезу, супутніх станів, психоемоційного навантаження та обмеженого доступу до ресурсів. Запропонована у дослідженні система включає як загальні клінічні принципи, що довели свою ефективність на практиці, так і структуровану модель первинної, вторинної та третинної профілактики. Її впровадження дозволяє адаптувати надання допомоги до кризових умов, знизити ризик ускладнень та підтримати здоров’я населення навіть у контексті війни.