(untitled) (Довкілля та здоров’я, 2023)
Мета дослідження: на підставі інформаційного аналізу щодо сучасних підходів і експериментальних досліджень розробити ефективні методи дезактивації радіоактивно забруднених вод Чорнобильської зони відчуження. Матеріали та методи дослідження. Об’єктом нашого дослідження були рідкі радіоактивні відходи, що зберігаються у відстійниках одного з пунктів дезактивації обладнання та транспортних засобів (ПуСО) – об’єкту «Діброва». Застосовано сучасні методи досліджень – скануюча електронна мікроскопія, рентгенівська дифрактометрія, лазерна седиментографія. Масову частку цезію, стронцію, кобальту, марганцю визначали атомно-абсорбційним методом з використанням атомно-абсорбційного спектрофотометра моделі АА-8500 (Nippon Jarrell Ash Co Ltd, Japan). Результати. Показано ефективність запропонованих сорбентів на основі модифікованих фероціанідами нікелю-калію залізооксидних мікро- та нанотрубок і наночастинок гідроксиду заліза (ІІІ), розмір яких становить переважно 1 – 100 мкм. Вибір алгоритму проведення дезактивації залежить від складу рідких радіоактивних відходів, які підлягають очищенню. Для підвищення ступеню вилучення стронцію при збереженні високої ефективності вилучення цезію і перехідних металів доцільно застосувати попередню плазмохімічну обробку з подальшим використанням сорбентів на основі модифікованих фероціанідами оксидів/гідроксидів заліза. Висновки. Показано можливість та доцільність застосування запропонованого методу для дезактивації рідких радіоактивних відходів, що накопичені в Чорнобильській зоні відчуження, та для поточного контролю стану місць зберігання накопичених РРВ і радіаційного моніторингу.